Predstavnici MO Centar-Sušak i Školjić-Stari Grad te građani položili cvijeće i zapalili svijeće povodom Dana državnosti
Autor: Marina Pauletić 30.05.2024
![mo_skoljic_dan_drzavnosti](https://torpedo.media/photos/mo_skoljic_dan_drzavnosti_w300.jpg)
Predsjednik VMO Školjić-Stari Grad Alessio Komar, osvrnuo se na ukupno stanje spomenika hrvatskim braniteljima.
Rijeka - Danas, na Dan državnosti Republike Hrvatske, predstavnici Vijeća mjesnih odbora Centar-Sušak i Školjić-Stari Grad te građani tih mjesnih odbora kao i predsjednik VMO Krimeja Boris Mijolović okupili su se ispred spomen obilježja djelatnicima Tvornice papira poginulim za domovinu Hrvatsku.
Na ceremoniji položeni su vijenci i upaljene svijeće.
U prigodnom govoru predsjednica VMO Centar-Sušak, Azra Zubić-Zec, istaknula je da je Hartera oduvijek bila simbolom našeg grada, ali i stoljetna hraniteljica brojnih obitelji iz Rijeke i njene okolice. Isto tako, bila je zajedno s Rječinom neraskidiva spona koja povezuje dva MO, Centar-Sušak i Školjić- Stari Grad. Danas, po prvi puta ova dva MO komemoriraju u spomen radnicima Hartere koji su položili živote za samostalnu državu Hrvatsku. Naglasila je da se iskreno nada da će ovaj spomen saživjeti i postati tradicija.
Predsjednik VMO Školjić-Stari Grad Alessio Komar, osvrnuo se na ukupno stanje spomenika hrvatskim braniteljima naglasivši da je upravo spomen djelatnicima Tvornice papira bio zapušten i marginaliziran, te da je inicijativom ova dva mjesna odbora uređen i određen za daljnju skrb o njemu, a sve u svrhu odavanja dužnog pijeteta ljudima koji su utkali svoje živote u stvaranje države.
Također, se osvrnuo na Most hrvatskih branitelja, koji po njemu nema prikladna i dostojna obilježja žrtvi koji su podnijeli hrvatski branitelji, po njemu nedopustivo je da su naknadno napisana imena branitelja na ležećem postamentu koji nažalost više služi kao klupa nego kao spomen obilježje.
Isto tako, poslao je poruku gradskoj vlasti da će MO Školjić-Stari Grad učiniti sve da vrati bazen te djeci omogući travnate, a ne betonske površine. Zaključio je da je potrebno da građani ovoga grada konačno žive u humanijem okruženju, a to će se moći ostvariti kroz promjene koje će uslijediti 2025. godine.